Atsisiųsti pateiktį
Pateiktis įkeliama. Prašome palaukti
PateikėUtami Veronika Budiman
1
APKLAUSOS APIE LIETUVOS SOCIALINIŲ PEDAGOGŲ VYKDOMOS VEIKLOS IR METODINĖS PAGALBOS PRIEMONIŲ SOCIALINIAMS PEDAGOGAMS POREIKĮ PRISTATYMAS Sandra Valantiejienė
2
Apklausos tikslas: Išsiaiškinti Lietuvos socialinių pedagogų vykdomą veiklą mokslo metais ir metodinės pagalbos priemonių, skirtų socialiniams pedagogams, dirbantiems ikimokyklinį, priešmokyklinį, bendrąjį ugdymą ir pirminį profesinį mokymą teikiančiose mokyklose ir pedagoginėse psichologinėse tarnybose / švietimo pagalbos tarnybose, poreikį. - nustatyti socialinių pedagogų, dirbančių pedagoginėse psichologinėse / švietimo pagalbos tarnybose, vykdomas veiklas, jų mastą ir dažnį; identifikuoti socialinių pedagogų, pedagoginėse psichologinėse tarnybose / švietimo pagalbos tarnybose, metodinės pagalbos priemonių ir vertinimo instrumentų poreikį.
3
Apklausos vykdymas: Apklausa atlikta 2018 m. gegužės - birželio mėnesiais. Apklausos ataskaita parengta 2019 m. gegužės mėnesį. Apklausos dalyviai Socialiniai pedagogai, dirbantys ikimokyklinį, priešmokyklinį, bendrąjį ugdymą ir pirminį profesinį mokymą teikiančiose mokyklose Socialiniai pedagogai, dirbantys pedagoginėse psichologinėse / švietimo pagalbos tarnybose
4
Anketas užpildė: 542 socialiniai pedagogai, dirbantys ikimokyklinį, priešmokyklinį, bendrąjį ugdymą ir pirminį profesinį mokymą teikiančiose mokyklose. Analizuojant duomenis buvo nustatyta 3 atvejai, kai bendrojo ugdymo mokyklų anketą užpildė jaunimo centro, vaikų globos namų ir švietimo pagalbos tarnybos socialiniai pedagogai. Jų pateikti duomenys neanalizuojami, nes respondentai neatitiko tikslinės grupės. Analizuojamos 539 bendrojo ugdymo mokyklų socialinių pedagogų anketos (45 proc. visų dirbančių socialinių pedagogų). 37 socialiniai pedagogai, dirbantys pedagoginėse psichologinėse tarnybose / švietimo pagalbos tarnybose (100 proc. visų dirbančių socialinių pedagogų).
5
Vertintos sritys: Abi apklausos anketas sudarė trys dalys:
1) bendrieji duomenys apie socialinius pedagogus (lytis; amžius; išsilavinimas; socialinio pedagogo darbo stažas; kvalifikacinė kategorija; darbo krūvis, kokio dydžio vietovėje yra įstaiga, kurioje dirbama; mokyklos tipas; socialinių pedagogų skaičius vienoje įstaigoje; mokinių skaičius įstaigoje; prašyta į vertinti dažnumą su kokios problematikos vaikais dažniausiai dirbama; dalyvavimas mokyklos/savivaldybės vaiko gerovės komisijos veikoje); 2) informacija apie socialinio pedagogo vykdomą veiklą ir jos kryptis (klausimai pateikti pagal vykdomos veiklos kryptis: konsultavimą, tiriamąją veiklą, prevencinę veiklą, pagalbos tinklo kūrimą, bei kitą vykdomą veiklą; prašyta įsivertinti savo kompetencijas šiose srityse; pateikti sunkumus, su kuriais susiduriama teikiant socialinę pedagoginę pagalbą; socialinio pedagogo darbo sąlygų įvertinimas); 3) informacija apie metodinės pagalbos priemonių ir vertinimo instrumentų poreikį (vertinta ar pakanka socialinio pedagogo darbui metodinių rekomendacijų/priemonių ir vertinimo formų/instrumentų; prašyta nurodyti kokių ir kokios srities metodinių rekomendacijų/priemonių ir vertinimo formų/instrumentų labiausiai pasigendama socialinio pedagogo darbe).
6
Pagalbos tinklo kūrimas
Socialinio pedagogo veikla (informacija apie socialinio pedagogo vykdomą veiklą ir jos kryptis) Pagrindines socialinio pedagogo mokykloje veiklos gaires numato Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2016 m. lapkričio 2 d. įsakymas Nr. V-950 „Dėl socialinės pedagoginės pagalbos teikimo vaikui ir mokiniui tvarkos aprašo patvirtinimo“: Tarpininkavimas Kita veikla Pagalbos tinklo kūrimas Tiriamoji veikla Prevencinė veikla Konsultavimas Dalyvavimas vaiko/mokinio ugdymosi poreikių vertinime; Dalyvavimas savivaldybės VGK veikloje; Metodinė veikla; Grupinių užsiėmimų vedimas; Smurto artimojoje aplinkoje atvejų sprendimas.
7
Socialiniai pedagogai, dirbantys pedagoginėse psichologinėse / švietimo pagalbos tarnybose
8
Demografiniai duomenys:
9
Išsilavinimas:
10
Darbo stažas: 50 proc. 26,1 proc.
11
Kvalifikacinė kategorija:
12
Darbo krūvis:
13
Darbo krūvis: Vidutinis šių tarnybų socialinio pedagogo darbo krūvis yra 0,73 etato, o vienas socialinis pedagogas (0,73 etato) vidutiniškai aptarnauja mokinius
14
Darbas su įvairių poreikių vaikais:
1-2,49 apklausos metu gautas balas – labai retai (1-2 kartus per metus); 2,5-3,49 apklausos metu gautas balas – retai (kartą per mėnesį); 3,5-5 apklausos metu gautas balas – dažnai (2-3 kartus per savaitę).
15
Dažniausiai dirba
16
Rečiausiai dirba
17
Vaiko/mokinio ugdymosi poreikių vertinimas:
Vidutiniškai per savaitę dalyvauja 4 vaikų vertinime. Vidutiniškai vieno vaiko vertinimas trunka 52 minutes. Vadinasi šių įstaigų socialiniai pedagogai vertinimo veiklai vidutiniškai skiria 3,5 val. per savaitę arba 1,8 proc. savo darbo laiko. Vieno vaiko po įvertinimo dokumentų sutvarkymui vidutiniškai yra skiriamos 48 minutės, arba 3,2 valandos per savaitę, arba 1,6 proc. savaitės darbo laiko.
18
Vaiko/mokinio ugdymosi poreikių vertinimas:
Pedagoginių psichologinių / švietimo pagalbos tarnybų socialiniams pedagogams taip pat buvo užduotas klausimas „Jei dalyvaujate vaiko/mokinio vertinime, parašykite, koks yra Jūsų indėlis (pagrindinės funkcijos) vaiko vertinimo procese?“.
19
Vaiko/mokinio ugdymosi poreikių vertinimas (naudojami instrumentai):
20
Konsultavimas: Socialinis pedagogas, dirbantis pedagoginėse psichologinėse / švietimo pagalbos tarnybose, vidutiniškai per savaitę konsultuoja 3 mokinius, 4 tėvus, 2 dalyko mokytojus ir 1 klasės vadovą. Vidutinė konsultacijos trukmė – 31 minutė. Vadinasi šių įstaigų socialiniai pedagogai konsultacinei veiklai vidutiniškai skiria 5,5 val. per savaitę arba 2,8 proc. savo darbo laiko. Silpnai puikiai
21
Sunkumai, su kuriais susiduria konsultuodami:
22
Grupinių užsiėmimų vedimas:
23
Prevencinė veikla: Buvo nustatyta, kad prevencinė veikla apskritai nėra ta veikla, kuria dažnai užsiima socialiniai pedagogai, dirbantys pedagoginėse psichologinėse tarnybose ar kitose švietimo pagalbos tarnybose. Įvairioje prevencinėje veikloje bent kartą per savaitę dalyvauja nuo 5,6–16,7 proc. apklaustųjų. Šiuo atveju daugiausia socialinių pedagogų, dirbančių prevencijos srityje, patys vykdo įvairias prevencines programas, skirtas socialinėms ir emocinėms kompetencijoms ugdyti. Vis dėlto svarbu paminėti, kad didžioji dalis apklaustųjų nedalyvauja prevencinėje veikloje ar tai daro retai:
24
Metodinė veikla:
25
Labai dažnai (2–3 kartus per sav.) Labai retai (1–2 kartus per metus)
Šviečiamoji veikla: Labai dažnai (2–3 kartus per sav.) Dažnai (kartą per sav.) Retai (kartą per mėn.) Labai retai (1–2 kartus per metus) Niekada Informaciniai, šviečiamojo pobūdžio renginiai socialiniams pedagogams 2,8 % 0,0 % 33,3 % 47,2 % 16,7 % Informaciniai, šviečiamojo pobūdžio renginiai mokyklos pedagogams 13,9 % 58,3 % 25,0 % Informaciniai, šviečiamojo pobūdžio renginiai tėvams (globėjams, rūpintojams) 5,6 % 22,2 % Informaciniai, šviečiamojo pobūdžio renginiai mokiniams 19,4 % 55,6 % Konferencijų miesto/rajono lygmeniu organizavimas 41,7 % Pranešimų konferencijose skaitymas 52,8 % 44,4 % Profesinis švietimas ir konsultavimas 30,6 % 27,8 % 36,1 % Straipsnių spaudoje/internete rengimas Rekomendacijų, lankstinukų rengimas 38,9 % Apklausos dalyviams buvo pateiktas 9 veiklų sąrašas. Prie kiekvienos veiklos socialiniai pedagogai buvo kviečiami pažymėti kaip dažnai dalyvauja nurodytose veiklose.
26
Labai dažnai (2–3 kartus per sav.)
Kita veikla: Labai dažnai (2–3 kartus per sav.) Dažnai (kartą per sav.) Retai (kartą per mėn.) Labai retai (1–2 kartus per metus) Niekada Kita veikla Pagalba mokiniui adaptuojantis mokykloje 2,8 % 8,3 % 22,2 % 36,1 % 30,6 % Darbas su mokyklos nelankančiais/vengiančiais lankyti mokiniais 16,7 % 27,8 % 25,0 % Pagalba elgesio sunkumų turintiems mokiniams 38,9 % 13,9 % Krizinių atvejų mokykloje sprendimas 0,0 % 50,0 % Profesinės kvalifikacijos tobulinimas 72,2 % Dalyvavimas komandoje sprendžiant vaikų patiriamo smurto artimojoje aplinkoje atvejus 5,6 % 19,4 % Atlikus kitų veiklų duomenų analizę nustatyta, jog PPT / ŠPT socialiniai pedagogai vykdo ir kitas veiklas kaip teikdami pagalbą elgesio sunkumų turintiems mokiniams, dirbdami su mokyklos nelankančiais / vengiančiais lankyti mokiniais ar teikdami pagalbą mokiniui adaptuojantis. Apklausos duomenų analizė parodė, kad beveik pusė (38,9 proc.) pedagoginių psichologinių / švietimo pagalbos tarnybų socialinių pedagogų labai dažnai arba dažnai teikia pagalbą elgesio sunkumų turintiems mokiniams, penktadalis (19,5 proc.) dirba su mokyklos nelankančiais / vengiančiais lankyti mokiniais, o 11,1 proc. – teikia pagalbą mokiniui adaptuojantis mokykloje. Nors kai kurias papildomas veiklas PPT / ŠPT socialiniai pedagogai vykdo dažnai, tačiau tuo pačiu galima išskirti keletą neaptartų, tačiau apklausoje vertintų veiklos sričių, į kurias socialiniai pedagogai įsitraukia gana retai:
27
Kompetencijų įsivertinimas:
Iš apklausos rezultatų darytina išvada, kad trečdalis pedagoginėse psichologinėse / švietimo pagalbos tarnybose dirbančių socialinių pedagogų, kurie mano, kad jiems trūksta kompetencijų vykdyti tiriamąją veiklą. Tuo tarpu mokyklose taip manančių socialinių pedagogų yra du kartus mažiau. Remiantis pateiktais duomenimis, pedagoginių psichologinių / švietimo pagalbos tarnybų socialiniai pedagogai savo tarpininkavimo (mediacijos) kompetencijas vertina prasčiau nei mokyklų socialiniai pedagogai. Kompetencijų vertinimo skirtumai įžvelgiami ir kalbant apie pagalbos vaikui tinklo kūrimą. Daugiau nei pusė Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklų socialinių pedagogų ir daugiau nei trečdalis pedagoginėse psichologinėse / švietimo pagalbos tarnybose dirbančių socialinių pedagogų įvertino turinys puikius įgūdžius dirbant pagalbos vaikui tinklo kūrimo srityje. 5 apklausos metu gauti balai – puikiai; 4 apklausos metu gauti balai – gerai; 3 apklausos metu gauti balai – vidutiniškai; 2 apklausos metu gauti balai – patenkinamai; 1 apklausos metu gauti balai – blogai.
28
Vidutiniškai PPT/ŠPT socialinis pedagogas per savaitę:
2,8 proc. darbo laiko konsultuoja 3,4 proc. darbo laiko dalyvauja vaiko/mokinio ugdymosi poreikių vertinime 93,8 proc. darbo laiko vykdo kitas veiklas
29
Palyginimas pagal veiklos sritis:
94,4 proc. šių įstaigų specialistų yra patenkinti darbu komandoje bei galimybėmis naudotis IT priemonėmis; 91,6 proc. – psichologiniu mikroklimatu darbo vietoje. Daugiau kaip trys ketvirtadaliai socialinių pedagogų yra patenkinti darbo sąlygomis – tiek darbo kabinetas ir kitos priemonės, tiek santykiais su įstaigos vadovais. Atkreiptinas dėmesys, kad net 86,1 proc. respondentų yra patenkinti vykdoma veikla, o 80,6 proc. respondentų - galimybė tobulinti žinias seminaruose, stažuotėse 1-2,49 apklausos metu gautas balas – retai (1-2 kartai per metus); 2,5 – 3,49 apklausos metu gautas balas – dažnai (kartą per mėnesį); 3,5-5 apklausos metu gautas balas – labia dažnai (2-3 kartus per savaitę).
30
Pasitenkinimas darbo sąlygomis:
Netenkina Nei tenkina, nei netenkina Tenkina Galimybė dirbti komandoje 0,0 % 5,6 % 94,4 % Galimybė naudotis IT priemonėmis 2,8 % Psichologinis klimatas darbo vietoje 91,6 % Darbo sąlygos (darbo kabinetas ir kitos priemonės) 8,4 % 86,2 % Darbo sąlygos (santykiai su įstaigos vadovais) 11,1 % 86,1 % Pasitenkinimas vykdoma veikla Galimybė tobulinti žinias seminaruose, stažuotėse 13,9 % 80,6 % Galimybė realizuoti savo idėjas, skirtas vaikų gerovei užtikrinti 8,3 % 16,7 % 75,0 % Darbo laikas 19,4 % Metodinių rekomendacijų/priemonių prieinamumas 22,2 % 61,1 % Darbo krūvis 25,0 % 55,5 % Resursai veikloms vykdyti 33,3 % 52,8 % Skatinimo ir įvertinimo sistema 50,0 % Vertinimo instrumentų prieinamumas 41,6 % 36,1 % Darbo užmokestis 30,6 % 27,7 % 94,4 proc. šių įstaigų specialistų yra patenkinti darbu komandoje bei galimybėmis naudotis IT priemonėmis; 91,6 proc. – psichologiniu mikroklimatu darbo vietoje. Daugiau kaip trys ketvirtadaliai socialinių pedagogų yra patenkinti darbo sąlygomis – tiek darbo kabinetas ir kitos priemonės, tiek santykiais su įstaigos vadovais. Atkreiptinas dėmesys, kad net 86,1 proc. respondentų yra patenkinti vykdoma veikla, o 80,6 proc. respondentų - galimybė tobulinti žinias seminaruose, stažuotėse. Pedagoginių psichologinių / švietimo pagalbos tarnybų socialiniai pedagogai labiausiai yra nepatenkinti darbo užmokesčiu (nurodė 41,6 proc. respondentų); vertinimo instrumentų prieinamumu (nurodė 41,6 proc. respondentų) bei darbuotojų skatinimo ir įvertinimo sistema (nurodė 16,7 proc. respondentų):
31
Pasitenkinimas darbo sąlygomis:
94,4 proc. šių įstaigų specialistų yra patenkinti darbu komandoje bei galimybėmis naudotis IT priemonėmis; 91,6 proc. – psichologiniu mikroklimatu darbo vietoje. Daugiau kaip trys ketvirtadaliai socialinių pedagogų yra patenkinti darbo sąlygomis – tiek darbo kabinetas ir kitos priemonės, tiek santykiais su įstaigos vadovais. Atkreiptinas dėmesys, kad net 86,1 proc. respondentų yra patenkinti vykdoma veikla, o 80,6 proc. respondentų - galimybė tobulinti žinias seminaruose, stažuotėse 1-2,49 apklausos metu gautas balas – netenkina; 2,5 – 3,49 apklausos metu gautas balas – nei tenkina, nei netenkina; 3,5-5 apklausos metu gautas balas – tenkina.
32
Metodinės pagalbos rekomendacijų / priemonių poreikis
33
Metodinių rekomendacijų/priemonių poreikis:
34
Metodinių rekomendacijų/priemonių poreikis:
Mokyklų socialiniai pedagogai PPT/ŠPT socialiniai pedagogai Metodinių priemonių darbui su specialiųjų ugdymosi poreikių vaikais/mokiniais Metodinių priemonių darbui su elgesio ir emocijų sutrikimu Socialinių įgūdžių vadovo ikimokyklinio amžiaus vaikams Vaizdinių priemonių (filmai, paveikslėliai, žaidimai, vadovėliai ir pan.) prevencinės veiklos vykdymui
35
Vertinimo instrumentų/formų poreikis:
36
Vertinimo instrumentų/formų poreikis:
Mokyklų socialiniai pedagogai PPT/ŠPT socialiniai pedagogai Vaikų specialiųjų ugdymosi poreikių vertinimo, raidos ir elgesio sutrikimų vertinimo instrumentų Instrumentų socialiniam pedagoginiam vertinimui atlikti Instrumentų vaikų/mokinių socialiniams įgūdžiams vertinti Mokymosi motyvacijos vertinimo instrumentų Nepalankių aplinkos veiksnių nustatymo kriterijų
37
Išvados
38
Pagrindiniai pastebėjimai:
Socialinio pedagogo, dirbančio pedagoginėje psichologinėje / švietimo pagalbos tarnyboje vidutinis darbo krūvis yra 0,73 etato, o vienas socialinis pedagogas vidutiniškai aptarnauja mokinius. Socialinis pedagogas, dirbantis pedagoginėse psichologinėse / švietimo pagalbos tarnybose, vidutiniškai per savaitę dalyvauja 4 vaikų vertinime. Vidutiniškai vieno vaiko vertinimas trunka 52 minutes. Apklausos rezultatai parodė, kad socialinis pedagogas, dirbantis pedagoginėse psichologinėse / švietimo pagalbos tarnybose, vidutiniškai per savaitę konsultuoja 3 mokinius, 4 tėvus, 2 dalyko mokytojus ir 1 klasės vadovą. Vidutinė konsultacijos trukmė – 31 minutė. Apklausos duomenų analizė parodė, jog pedagoginėse psichologinėse / švietimo pagalbos tarnybose dirbantys socialiniai pedagogai labai retai ar visai nedirba su vaikais: patyrusiais seksualinį išnaudojimą, turinčiais priklausomybę nuo žaidimų, vartojančiais alkoholį ar kitas psichoaktyviąsias medžiagas.
39
Rekomendacijos
40
Pagrindiniai pastebėjimai:
Plėtoti metodinę veiklą savivaldybėje: vesti atvejo analizės grupes mokyklų socialiniams pedagogams; inicijuoti metodinę pagalbą mokyklų socialiniams pedagogams, įsitraukti metodinius tinklus / būrelius. Daugiau dėmesio skirti ne tik tėvų (globėjų, rūpintojų) ir vaikų konsultavimui, bet ir mokyklų mokytojų, grupių auklėtojų, klasės vadovų konsultavimui (palydint specialiųjų ugdymosi poreikių vaikus, kuriems nustatytas socialinės pedagoginės pagalbos teikimo poreikis).
41
Dėkoju, www.smm.lt; www.sppc.lt info@sppc.lt; valantiejiene@gmail.com
Panašios pateiktys
© 2024 SlidePlayer.lt Inc.
All rights reserved.